A SZÉCHENYI-TERV
NEMZETI KUTATÁSI ÉS FEJLESZTÉSI PROGRAMJÁNAK
PÁLYÁZATI FELHÍVÁSA

A kormány az 1073/2000 (VIII. 31.) számú határozatával döntött a "Tudomány- és technológiapolitika 2000" című dokumentumban szereplő Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok (NKFP) indításáról. A program része az átfogó gazdasági célokat kitűző Széchenyi-tervnek. Az NKFP lebonyolításának szabályait a 201/2000 (XI. 29.) Korm. rendelet határozza meg. Ennek alapján az Oktatási Minisztérium pályázatot hirdet 
1.	az életminőség javítása,
2.	információs és kommunikációs technológiák,
3.	környezetvédelmi és anyagtudományi kutatások,
4.	agrárgazdasági és biotechnológiai kutatások,
5.	a nemzeti örökség és a jelenkori társadalmi kihívások kutatása
területén támogatás elnyerésére átfogó kutatási, fejlesztési és innovációs programok megvalósításához.

A pályázat 1-4. programjaiban minden belföldi székhelyű jogi személyből és jogi személyiség nélküli szervezetből alakult konzorcium részt vehet. Az 5. programban ugyanezen szervezetek vehetnek részt, de konzorcium alakítása nem kötelező. Konzorcium tagja lehet az Európai Közösségek bármely kutató egysége vagy gazdasági társasága, valamint az EU 5. K+F programjához teljes joggal társult résztvevő társult országok (Bulgária, Ciprus, Csehország, Észtország, Izland. Izrael, Lengyelország, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Norvégia, Románia, Szlovákia, Szlovénia) bármely kutató-fejlesztő szervezete vagy gazdasági társasága is, ha a külföldi résztvevő saját részvételének minden költségét maga fedezi. Külföldi résztvevő magyar állami támogatásban nem részesülhet és projektvezető sem lehet.

Az 1 - 4. programok esetében az igényelhető vissza nem térítendő támogatás legkisebb értéke a projekt teljes tartamára 100 millió Ft, amelyhez a pályázóknak - a tevékenység jellegétől függő mértékben - saját forrást kell hozzátenniük. Az 5. programban a projekt teljes költségére igényelhető támogatás, amelynek legkisebb értéke a projekt teljes időtartamára 10 millió Ft lehet.
A részletes pályázati feltételeket tartalmazó tájékoztató füzet és a pályázati űrlapok letölthetők az Oktatási Minisztérium honlapjáról (www.om.hu, Kutatás, Pályázatok). Tájékoztató füzet és pályázati űrlapok igényelhetők az Oktatási Minisztérium Kutatási-Fejlesztési Helyettes Államtitkárságán is (1052 Budapest, Szervita tér 8.). A pályázati űrlapokat 1 eredeti és 5 másolati példányban kell kitölteni, és az előírt mellékletekkel együtt ajánlott postai küldeményként – legkésőbb 2001. október 31-i keltezésű postabélyegzővel - az alábbi címre kell beküldeni: 

Cím:	            Oktatási Minisztérium 
Alapkezelő Igazgatóság
1052 Budapest, Szervita tér 8.
Levélcím: 	1374 Budapest Pf. 564

A borítékon kérjük feltüntetni: Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok pályázat

A felhívással kapcsolatosan információt ad: Patthy Éva (Telefon: (1) 317-5900, e-mail: eva.patthy@om.hu).

I.	A PÁLYÁZAT CÉLJA, SZAKMAI TARTALMA ÉS FORRÁSAI 

A kormány az 1073/2000 (VIII. 31.) számú határozatával döntött a “Tudomány- és technológiapolitika 2000” című dokumentumban szereplő Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok (NKFP) indításáról:

1.	az életminőség javítása,
2.	információs és kommunikációs technológiák,
3.	környezetvédelmi és anyagtudományi kutatások,
4.	agrárgazdasági és biotechnológiai kutatások,
5.	a nemzeti örökség és a jelenkori társadalmi kihívások kutatása

területén. A program része az átfogó gazdasági célokat kitűző Széchenyi-tervnek. Az NKFP lebonyolításának szabályait a 201/2000 (XI. 29.) Korm. rendelet határozza meg.

A Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok célja olyan átfogó kutatási, fejlesztési és innovációs projektek megvalósításának támogatása, amelyek a fent megjelölt területeken tudományos és technológiai áttöréshez vezetnek, az eredmények hozzájárulnak az ország versenyképességének növeléséhez, az életminőség javításához, minőségi munkahelyek teremtéséhez és a tudásalapú gazdaság, illetve társadalom kiépüléséhez. A programok célja továbbá az anyagi és szellemi erőforrások koncentrálása, az alap- és alkalmazott kutatások, valamint a technológiafejlesztések összhangjának megteremtése, a nemzeti kutatási-fejlesztési kapacitások megerősítése és hatékony kihasználása, nemzetközi tudományos versenyképességünk, ezen belül pályázati sikerességünk javítása. Az 1 - 4. programok területén kiemelt cél a hazai kutatási és fejlesztési műhelyek és a gazdaság kapcsolatainak erősítése, az 5. program területén pedig a nemzeti örökség megőrzése és gazdagítása, valamint a jelenkori társadalmi kihívások feltárása és megválaszolása.

A hazai tudományos szféra megerősítésén túl tehát a programok fontos célja a kutatás és a versenyszféra kapcsolatának fejlesztése. 

A támogatás odaítélésénél döntő szempont az, hogy a kutatási és fejlesztési tevékenységre fordított állami források milyen többleteredményt hoznak létre. Nem támogathatók olyan projektek, amelyek gazdaságilag vagy társadalmilag hasznos cél elérését tűzik ugyan ki, de a projekt nem tartalmaz kutatási-fejlesztési tevékenységet (a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos legfontosabb fogalmak meghatározását az 1. melléklet tartalmazza). Nem kaphatnak támogatást – a kutatási-fejlesztési tartalomtól függetlenül – azok a pályázatok sem, amelyekben a fő cél valamilyen tudományos kapacitás létrehozása. A programok célkitűzéseinek elérését a források felaprózódása alapvetően veszélyeztetheti. A felaprózódás elkerülésére szolgál a pályázatonkénti minimális támogatási összeg meghatározása. 

Fontos elvárás, hogy több különböző témából álló projektek esetén az egymásra épülés, a belső összhang és az összefogó hatás érvényesüljön.

A programok tartalma, prioritásai

Az egyes programokon belül a “Tudomány- és technológiapolitika 2000” című dokumentumban megjelölt kiemelések alapján az NKFP Programirányító Testülete az alábbi szakmai prioritásokat jelölte ki: 

1.	
program: Az életminőség javítása

1/A. Orvos-biológiai kutatások

Orvos-biológiai kutatások, különös tekintettel a korszerű és magas hatásfokú molekuláris biológiai módszerek alkalmazására, a molekuláris alapú gyógyszerkutatásokra és a funkcionális genomikára.

1/B. Társadalom-egészségügyi kutatások

Társadalom-egészségügyi kutatások, különös tekintettel az egészségpolitikai és egészséggazdasági kutatásokra, az egészség megőrzésének, a betegségek megelőzésének új lehetőségeire, a rehabilitáció fejlesztésére és a fenntartható mobilitásra.

2.	program: Információs és kommunikációs technológiák

Integrált intelligens érzékelők, az emberi nyelvtechnológia eszközeinek és módszereinek fejlesztése, mobil és integrált távközlési hálózatok, analóg érzékelési-számítási módszerek alkalmazása, a távjelenlét technológiái, az intelligens közlekedés telematikai rendszerei, bionika.

3.	program: Környezetvédelmi és anyagtudományi kutatások

3/A Fejlesztés-orientált környezetvédelmi és anyagtudományi kutatások

Környezetkímélő, ökológiailag tiszta technológiák, termékek és termelési rendszerek kutatása, környezetszennyező anyagok kimutatása és ártalmatlanítása szennyezés-csökkentési programok kidolgozásával a Magyarországon fellelhető természetes nyersanyagok hasznosítása, új hazai energiaforrások hasznosítása, energiatakarékos, energiahatékonyságot javító, környezetkímélő energiatermelést elősegítő technológiák, új anyagok előállítása, környezetbarát anyagtechnológiai kutatások, nanotechnológia, közlekedési környezetvédelmi és vízgazdálkodási kutatások.

3/B Ökológiai kutatások

Biológiai és táji sokféleség, a természet élő és élettelen értékeinek védelme: védett természeti értékek országos számbavételét, továbbá védett és védendő értékek és területek természeti állapotfelmérését szolgáló kutatások, kiemelten veszélyeztetett, jellegzetes kárpát-medencei élőhely-típusok/életközösségek, földtani értékek természetvédelmi kezelését, rekonstrukcióját, továbbá védett növény- és állatfajok védelmi programjait megalapozó kutatások, védett és érzékeny természeti területeken folytatható természetkímélő gazdálkodási formák bevezetését megalapozó kutatások. Az ökológiai állapot jellemzése indikátorok és mérési módszerek révén, ok-okozati kapcsolatok feltárása az ökológiai állapot javítása érdekében. A természetes és közel-természetes terrisztris ökoszisztémák stabilitásának, ellenálló képességének vizsgálata, a fenntarthatóságot biztosító menedzsment alapjainak kidolgozása. Felszíni vizeink biológiai folyamatainak értékelése a hasznosítás, az értékmegóvás, a terhelhetőség és a biológiai katasztrófa-elhárítás stratégiájának megalapozására. 

4.	program: Agrárgazdasági és biotechnológiai kutatások

Molekuláris állat- és növénynemesítés: funkcionális genomika, a mező-, erdő- és vadgazdálkodás eredményességét elősegítő kutatások, állat-egészségügyi és növényvédelmi kutatások, a piaci versenyképességgel és az uniós csatlakozással kapcsolatos agrárgazdasági kutatások, élelmiszer-ipari technológiák fejlesztése és élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kutatások és fejlesztések.

5.	program: A nemzeti örökség és a jelenkori társadalmi kihívások kutatása

A magyar kultúra az európai integrációs és egyéb nemzetközi folyamatokban: európai beágyazottság, regionális és helyi sajátságok, a magyar nyelv helyzete, a magyarságról külföldön alkotott kép, a nemzetiségi és kisebbségi kérdés elmélete és gyakorlata. A társadalom mentális és erkölcsi állapotának, szokásainak, identitásának vizsgálata, a demográfiai folyamatok megértésére és a társadalmi struktúra átalakulását befolyásoló folyamatokra vonatkozó kutatások, a különböző élethelyzetű családok életminőségének vizsgálata, társadalom-egészségügyi, egészségpolitikai és egészséggazdasági kutatások, fenntartható mobilitás, a kulturális örökség tárgyi és szellemi értékeinek feltárása, romák társadalmi beilleszkedésének vizsgálata.
 
Az 5. program szakmai sajátosságai és az eredmények hasznosítási lehetőségei nagymértékben eltérnek a többitől, ennek megfelelően a pályázati feltételek is különböznek az 1 - 4., illetve az 5. programokra vonatkozóan.

II.	RÉSZVÉTELI FELTÉTELEK ÉS A TÁMOGATÁS MÉRTÉKE

II.1. Általános részvételi feltételek az 1 - 5. programokban

A pályázaton minden belföldi székhelyű jogi személyből és jogi személyiség nélküli szervezetből alakult konzorcium részt vehet. Konzorcium tagja lehet az Európai Közösségek bármely kutató egysége vagy gazdasági társasága, valamint az EU 5. K+F programjához teljes joggal társult országok (Bulgária, Ciprus, Csehország, Észtország, Izland. Izrael, Lengyelország, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Norvégia, Románia, Szlovákia, Szlovénia) bármely kutató-fejlesztő szervezete vagy gazdasági társasága is, ha a külföldi résztvevő saját részvételének minden költségét maga fedezi. Külföldi résztvevő magyar állami támogatásban nem részesülhet és projektvezető sem lehet. Az 5. program esetén konzorcium alakítása nem kötelező. 

Konzorcium alakítása esetén a résztvevők munkamegosztását a pályázatban ismertetni kell, és meg kell határozni a konzorcium vezetőjét. A konzorciumalakítás, illetve a részvétel konkrét, programonként eltérő szabályait a speciális részvételi feltételekről szóló rész tartalmazza.

Pályázatot kizárólag magyarországi kutatóhelyen, telephelyen tervezett K+F tevékenységre lehet beadni.

Nem pályázhat olyan szervezet, amely csőd-, felszámolási, illetve végelszámolási eljárás alatt áll, és nem köthető támogatási szerződés olyan szervezettel, amelynek az OM-mal szemben 60 napot meghaladóan lejárt tartozása, vagy 60 napon túli lejárt köztartozása van.

Felsőoktatási intézmények, kutató és fejlesztő intézetek és közgyűjtemények esetén nemcsak intézmények, hanem ezek egyes szervezeti egységei (tanszék, kutatócsoport, intézet stb.) is pályázhatnak, amennyiben ehhez a jogi személyiséggel rendelkező intézmény hozzájárul. Egy konzorcium több programban is pályázhat, de ugyanazon projekt alapján egy konzorcium csak egy program keretében részesülhet támogatásban.

A Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok vissza nem térítendő támogatást nyújtanak.

II.2. Speciális részvételi feltételek az 1 - 4. programokban

Az 1 - 4. programok esetében – ahol konzorcium alakítása kötelező - elvárás a pályázó konzorcium kettős szerepvállalása: egyidejűleg legyen tudásközpont (kutató és fejlesztő hely) és töltse be a technológiai központ (a K+F eredményt termékké, szolgáltatássá formáló vállalkozás) szerepét is. Ezért a konzorcium legalább egy tagja közfinanszírozású, illetve közhasznú formában működő kutató szervezet (egyetem, főiskola, akadémiai kutatóhely, ágazati kutatóintézet, alapítványi kutatóintézet) és legalább egy másik tagja vállalkozás kell, hogy legyen.

Az 1 - 4. programok elsősorban alkalmazott kutatási-fejlesztési projekteket támogatnak, alapkutatást külön nem. Alapkutatás csak egyértelműen ráépülő alkalmazott kutatási-fejlesztési projekt részeként fogadható be úgy, hogy aránya nem haladhatja meg a teljes költségvetés 30%-át (kivéve a 3/B alprogramot). Demonstrációs projekt (új technológiák ipari mértékű megvalósításának demonstrálása) hasonlóképpen csak K+F projektre épülve kaphat támogatást. 

A projekten belül alapkutatási feladatot kizárólag a konzorciumban részt vevő közfinanszírozású, illetve közhasznú formában működő kutató szervezet (egyetem, főiskola, akadémiai kutatóhely, ágazati kutatóintézet, stb.) végezhet, ezért az alapkutatásért igényelhető támogatás kedvezményezettje is csak ilyen szervezet lehet.

Az egyes tevékenység-típusokra igényelt támogatás az illető tevékenység-típus teljes költségének alábbi részarányait nem lépheti túl: 
az alapkutatási hányad				100%-át,
az alkalmazott K+F hányad	                                 50%-át,
a demonstrációs hányad				  35%-át.

Az igényelhető támogatás kiszámítását az alábbi példa szemlélteti:
Ha a projekt teljes költsége 500 millió forint, és 30 %-ban tartalmaz alapkutatási részt, 50 %-ban alkalmazott kutatási részt és 20 %-ban demonstrációs részt, az igényelhető támogatás:

tevékenység-típus	Tervezett ráfordítás
(ezer Ft)	Támogatás legfeljebb
(ezer Ft)	
Alapkutatás	150 000	150 000	
Alkalmazott K+F	250 000	125 000	
Demonstráció	100 000	35 000	
Összesen	500 000	310 000	

A Pályázati Űrlapon a tevékenység-típusok arányát tartalmazó 6. pont kitöltése azért szükséges, mert a bírálat során az adható támogatás mértékének ellenőrzése annak alapján történik.

A projekt végrehajtásához vállalt saját forráson belül a bérköltségek és járulékaik együttes összege nem haladhatja meg a teljes saját forrás 50%-át.

A pályázat keretében projektenként igényelhető összeg: minimum 100 millió Ft (kivéve az 1/B. alprogramot). 

Amennyiben a projektre egyéb állami forrás igénybevételét is tervezi a konzorcium, ezt fel kell tüntetni. Ilyen esetben az igényelt támogatás és a meglévő állami támogatás együttes összege a fenti százalékarányokat nem lépheti túl!

A pályázati projektek futamideje legalább 24 hónap, legfeljebb 48 hónap, de állami támogatás csak az első 36 hónapra igényelhető. 

Az 1 - 4. programokban a szakmai értékelésben szükség szerint külföldi szakértők is részt vesznek, ezért a pályázatok szakmai részeit – a részleteket a kitöltési útmutató tartalmazza – angolul is be kell nyújtani.

Kivételek
Az 1-4. programoknál az alább vázolt esetekben a feltételek – a szakterületi sajátosságok jobb érvényesülése érdekében – eltérnek a többiektől:

1/B alprogram: Társadalom-egészségügyi kutatások.

Az igényelhető támogatás legkisebb összege 100 millió Ft helyett 20 millió Ft. Minden egyéb feltétel azonos az 1/A alprogrammal.

3/B. alprogram: Ökológiai kutatások

Ebben a témakörben a projekteken belül az alapkutatások részaránya elérheti a 100%-ot (azaz a projektre 100%-os állami támogatás igényelhető), de a támogatásnak feltétele, hogy a témában szakmailag érintett minisztérium vagy főhatóság írásban nyilatkozzon arról, hogy a projekt célkitűzései megfelelnek az ágazat stratégiai céljainak és arról, hogy az eredmények hasznosítása milyen formában várható. A 3/B alprogram esetében ennek a nyilatkozatnak a csatolása a benyújtás egyik kötelező formai kelléke.

Figyelem: amennyiben a pályázatot a fenti alprogramok valamelyikére nyújtják be, azt a pályázati űrlapon feltétlenül fel kell tüntetni.

II. 3. Speciális részvételi feltételek az 5. programban

Pályázatot önálló jogi személyiségű magyarországi intézmények (egyetemek és főiskolák, akadémiai intézetek, költségvetési kutató-fejlesztő intézetek, közhasznú kutatóhelyek és közgyűjtemények) akár önállóan, akár közösen (konzorciumban) benyújthatnak. A konzorcium-alakítás az 5. program esetében nem kötelező. 

Az 5. programban a koordinátor csak közcélú kutatóhely (állami, egyházi vagy alapítványi felsőoktatási intézmény, akadémiai kutatóhely, költségvetési [ágazati] kutató-fejlesztő intézet, közhasznú kutató-fejlesztő intézet, közgyűjtemény) lehet.

Az 5. programban kizárólag alapkutatásra irányuló társadalomtudományi projektek is támogathatók, amelyekhez az igényelhető állami támogatás a projekt összköltségének 100%-át is elérheti. Az igényelhető támogatás mértéke legalább 10 millió Ft a projekt teljes futamidejére vonatkoztatva.

A projektek futamideje legfeljebb 4 év, de támogatás legfeljebb az első 36 hónapra igényelhető. 

Mivel a szakmai értékelésben szükség szerint külföldi szakértők is részt vehetnek, az 5. programban a Programtanácsnak joga van angol nyelvű szakmai összefoglalót utólag bekérni.

III.	 PRIORITÁSOK

Az elbírálás során előnyt élveznek azok a pályázatok, amelyek várhatóan kihatnak: 
•	a versenyképesség növelésére,
•	a közfinanszírozású kutatóhelyek (kutatóintézetek, felsőoktatási kutatóhelyek) és a gazdaság (a vállalatok, üzleti szféra) együttműködésének elősegítésére,
•	a vállalkozói kör, különösen a kis- és közepes vállalkozások innovatív fejlesztésének előmozdítására,
•	az innováció regionális bázisainak erősítésére,
•	tudásintenzív szolgáltatások elterjesztésére,
•	az EU-integrációs felkészülés támogatására, nemzetközi együttműködések ösztönzésére.

A prioritások érvényesítése a bírálat során történik.

IV.	 A PÁLYÁZATI RENDSZER IRÁNYÍTÁSA, ELLENŐRZÉSE, ÉRTÉKELÉSE

A 201/2000. (XI. 29.) számú kormányrendelet alapján az oktatási miniszter az NKFP irányítására Programirányító Testületet (IT), valamint az öt program koordinálására egy-egy Programtanácsot (PT) hozott létre.

A Programirányító Testület feladata a pályázati kiírások jóváhagyása, a pályázatokkal kapcsolatos döntés-előkészítés (pl. a pályázatok elbírálásának módja), és az egyes projektek minősítése a programokban folyó munka előrehaladását regisztráló, a Programtanácsok által készített időszaki beszámolók alapján (döntés a folytatásról, a pénzfolyósítás felfüggesztéséről, esetleg megszüntetéséről).

A pályázatok elbírálásának módja: A pályázatokat – az érintett szakterületek kiváló, független, külső szakértőinek bevonásával – a Programtanácsok, mint zsűrik bírálják el. A Programtanácsok összesített bírálati eredményét a Programirányító Testület elnöke terjeszti az IT elé. Az IT javaslatot tesz az oktatási miniszternek a pályázatok támogatására vagy elutasítására. Az oktatási miniszter döntését követően a pályázó a támogatásról vagy az elutasításról írásban értesítést kap. Az eredményes pályázók egyidejűleg meghívást kapnak a szerződéskötési tárgyalásra. 

A megkötött szerződések alapján, az egyes részhatáridőket követően a Programtanács dönt arról, hogy személyes meghallgatást kíván-e elrendelni a részteljesítésekkel kapcsolatban.

A pályázat alapján készített bírálati értékelés szempontjai, kritériumai és azok súlya az 1.-4. programok esetében (tervezet):

A részletes adatlappal és mellékleteivel kapcsolatos bírálati szempontok
	Adható pontszám 	Adott
pontszám	
A részletes munkaterv szakmai értékelése (összesen legfeljebb 30 pont)	
1. A projekt tudományos, műszaki tartalma, jelentősége és újdonsága	0-20		
2. Az eredmények gazdasági és társadalmi hasznosíthatósága (az eredmények gazdasági és társadalmi szükségessége, közvetlen és közvetett hatásai)	0-10		
A résztvevő szervezetek és szakemberek felkészültségének értékelése (összesen legfeljebb 20 pont)	
3. Milyen mértékben biztosítja a résztvevők szakmai, tudományos felkészültsége az adott feladat megvalósítását?	0-10		
4. A szervezeteknek a gazdasági megvalósításban várható eredményessége	0-5		
5. A kulcsszerepet játszó kutatók, szakemberek az elmúlt 5 évben a pályázott témában folytatott tevékenységének színvonala	0-5		
A részfeladatok leírásának és mérésének színvonala (összesen legfeljebb 15 pont)	
6. A részfeladatok indokoltsága, megvalósíthatósága és az indikátorok realitása	0-5		
7. A részfeladatok egymásra épülése, a megjelölt felelős alkalmassága a részfeladat elvégzésére	0-5		
8. A tervezett munkanapok számának összhangja a feladatok nagyságával	0-5		
Ellenőrzési pontok, sarokpontok megválasztása (összesen legfeljebb 10 pont)	
9. Az ellenőrzési pontokhoz rendelt részfeladatok ütemezése és megvalósíthatósága	0-5		
10. A sarokpontok szakmai indokoltsága	0-5		
A költségterv megítélése (összesen legfeljebb 20 pont)	
11. A költségek megalapozottsága, a részfeladatokkal való összhangja	0-10		
12. Mennyire arányos a költségmegoszlás a feladatokkal a konzorciumi partnerek között?	0-5		
13. Mennyire arányos és egyenletes a költségmegoszlás a jogcímek és a költségvetési és nem költségvetési partnerek között?	0-5		
Összbenyomás	
14. Összbenyomás 	0-5		
ÖSSZESEN:	0-100		

A pályázat alapján készített bírálati értékelés fő szempontjai, kritériumai és azok súlya az 5. program esetében (tervezet):

A részletes adatlappal és mellékleteivel kapcsolatos bírálati szempontok	Adható pontszám 	Adott
pontszám	
A részletes szöveges ismertetés értékelése (összesen legfeljebb 30 pont)	
1. A projekt tudományos tartalma, jelentősége és újdonsága	0-20		
2. Az eredmények társadalmi hasznosíthatósága (az eredmények társadalmi szükségessége és megalapozottsága, társadalmi és kulturális hatásai)	0-10		
A résztvevő szervezetek és szakemberek felkészültségének értékelése (összesen legfeljebb 20 pont)	
3. Milyen mértékben biztosítja a résztvevők szakmai, tudományos felkészültsége a megvalósítást?	0-10		
4. A kulcsszerepet játszó kutatók, szakemberek az elmúlt 5 évben a pályázott témában folytatott tevékenységének színvonala	0-10		
A részfeladatok leírásának és mérésének színvonala (összesen legfeljebb 15 pont)	
5. A részfeladatok indokoltsága, megvalósíthatósága és az indikátorok realitása	0-5		
6. A részfeladatok egymásra épülése, a megjelölt felelős alkalmassága a részfeladat elvégzésére	0-5		
7. A tervezett munkanapok számának összhangja a feladatok nagyágával	0-5		
Ellenőrzési pontok, sarokpontok megválasztása (összesen legfeljebb 10 pont)	
8. Az ellenőrzési pontokhoz rendelt részfeladatok ütemezése és megvalósíthatósága	0-5		
9. A sarokpontok szakmai indokoltsága	0-5		
A költségterv megítélése (összesen legfeljebb 20 pont)	
10. A költségek megalapozottsága, a részfeladatokkal való összhangja	0-10		
11. Mennyire arányos a költségmegoszlás a jogcímek és a partnerek között?	0-10		
Összbenyomás	
12. Összbenyomás 	0-5		
ÖSSZESEN	0-100		

Mind az öt program esetében közös, hogy a bírálók által adott pontszámok szerinti rangsor élén álló – de legalább 50 pontot elérő – pályázatok témavezetői meghívást kapnak a téma nyilvános, szóbeli bemutatására. A nyilvános bemutatás alapján a témára a Programtanács 0-20 pont közötti további pontszámot adhat, tehát az összesen elérhető pontszám 120. A végső sorrend kialakítása az összesített pontszám alapján történik.

A Programtanács javaslatot tesz a támogatás összegére, és ajánlásokat fogalmaz meg a szerződéskötési tárgyalásokhoz.

A Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok eszközeinek felhasználásáról az oktatási miniszter évente beszámolót készít a kormány részére. A kormány a beszámolóról tájékoztatja az Országgyűlés Oktatási és Tudományos Bizottságát.

A Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok utólagos értékelése során – ami először 2005-ben esedékes – független külső szakértők vizsgálják meg a szerződés keretében végzett munka hatékonyságát, hasznosságát, a közvetlen és közvetett hatásokat. 

V.	A PÁLYÁZAT BENYÚJTÁSA

•	Minden pályázatot postán, lezárt borítékban kell megküldeni egy (1) eredeti és öt (5) másolati példányban, valamint elektronikus formában hajlékony lemezen.

Cím:	                Oktatási Minisztérium 
Alapkezelő Igazgatóság
1052 Budapest, Szervita tér 8.
Levélcím: 	              1374 Budapest Pf. 564

A borítékon kérjük feltüntetni: Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok pályázat

•	A pályázat minden példányának  tartalmaznia kell:
•	a kitöltött és aláírt pályázati űrlapot,
•	a részletes adatlapot, amely a pályázó szervezet, illetve konzorcium esetén a konzorciumban együttműködő szervezetek adatait és részletes szakmai (gazdasági-műszaki) bemutatását tartalmazza. 
•	a kitöltési útmutató szerint összeállított mellékleteket, amelynek részei: 
•	a kutatás-fejlesztési projekt részletes tartalmi bemutatása, újdonságtartalmának ismertetése, külön kitérve a gazdasági-piaci hatásokra is. Itt kell felsorolni és bemutatni a pályázati konzorciumban nem résztvevő, de az együttműködésbe bevonni tervezett külső partnereket,
•	a pályázati projekt költségterve. A tervezett költségeket az egyes munkafázisokra lebontva és a különféle jogcímekre bontva kell bemutatni. Itt kell megadni a támogatási igény mértékét, ami nem haladhatja meg a kiírásban szereplő maximális százalékos értékeket, és meg kell nevezni a támogatással le nem fedett költségek forrásait is,
•	a 217/1998. (XII.30.) Korm. rendelet szerinti aláírt nyilatkozatokat és az adatlapot.
•	A pályázathoz csatolt mellékletek minden oldalán fel kell tüntetni a pályázat rövid címét, hogy egyértelműen kiderüljön összetartozásuk.
•	A pályázat eredeti példányát, a nyilatkozatokat, valamint az adatlapot minden oldalon szignóval kell ellátni és cégszerűen aláírni.
•	A beérkezett pályázatokat az OM Alapkezelő Igazgatóság nyilvántartásba veszi. A nyilvántartásba vételről levélben értesítjük a pályázót, megadva pályázatának nyilvántartási számát is. A későbbiekben a pályázattal kapcsolatos bármiféle ügyintézéskor erre a számra kell hivatkozni.

Formai okokból – szakmai mérlegelés nélkül – kizárásra kerül a pályázat, ha:
•	nem postai küldeményként adták fel, vagy a postai bélyegző dátuma 2001. október 31-nél későbbi,
•	a pályázat nem tartalmazza a konzorcium minden tagjának cégszerűen aláírt  nyilatkozatát (P1 melléklet),
•	a pályázat nem tartalmazza a kitöltött és aláírt adatlapot,
•	a pályázat nem tartalmazza az előírt egy eredeti és öt másolati példányt, valamint az elektronikus formában csatolt példányt,
•	a kért támogatás kevesebb, mint a kiírás szerinti összeg, 
•	a kért támogatás nagyobb, mint a projektösszköltségének a pályázati feltételek II. 2. részében leírt módon meghatározott maximálisan megengedhető hányada.
•	a 3/B alprogram esetén hiányzik a témában szakmailag érintett minisztérium vagy főhatóság írásbeli nyilatkozata arról, hogy a projekt célkitűzései megfelelnek az ágazat stratégiai céljainak és arról, hogy az eredmények hasznosítása milyen formában várható.

VI.	PÁLYÁZATI ŰRLAPOK ÉS ÚTMUTATÓ AZ ŰRLAPOK KITÖLTÉSÉHEZ

A pályázati űrlapok és a kitöltési útmutató a mellékletben megtalálható.

VII.	SZERZŐDÉSKÖTÉS, KÖLTSÉGELSZÁMOLÁS
Az elfogadott pályázatok szerződés-előkészítésére az OM a zsűri ajánlásai alapján szerződéskötési tárgyalást kezdeményez a pályázat szakmai vezetőjével (konzorcium esetén a konzorcium vezetőjével), hogy a támogatási szerződés feltételeit meghatározza. 

Konzorcium esetén először az abban résztvevő szervezetek kötik meg a többoldalú konzorciumi szerződést, amit minden résztvevő cégszerűen aláír. Az OM ezután a konzorcium mindazon tagjával, amelyek támogatást nyertek, külön-külön támogatási szerződést köt, amelynek kedvezményezettje egy-egy szervezet. 

A szerződésekhez csatolni kell az alábbiakat:
•	gazdasági társaságok esetében egy hónapnál nem régebbi cégkivonatot (egyéni vállalkozók esetében igazolást a vállalkozás működéséről) vagy ezek hiteles másolatát;
•	az érvényes aláírási címpéldányt (az aláírási jogot igazoló okiratot) vagy ezek hiteles másolatát;
•	nyilatkozatot az áfa levonási jogról;
•	a 217/1998. sz. Korm. rendelet szerint szükséges igazolásokat.
Az OM a támogatást a feladatok ellenőrzött és jóváhagyott elvégzése után teljesíti és forrásarányosan utalja át a kedvezményezett igénylése alapján. Rendkívül indokolt esetben előleg fizethető a projekt elindításának támogatásához, ha azt a pályázó már a pályázatában is jelezte, és azt a döntéshozó jóváhagyta, legfeljebb a teljes támogatás 50%-áig. 

A Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programokból nyújtott támogatás a következő jogcímeken használható fel:

Személyi kiadások és járulékaik:
•	a projekt megvalósításában közvetlenül részt vevő személyek (kutatók, technikusok, kisegítő személyzet) bére és munkáltatót terhelő járulékai.

Dologi kiadások:
•	a projekt megvalósításának közvetlen anyagjellegű költségei, így különösen a megvalósításhoz közvetlenül felhasznált, vásárolt vagy előállított anyagok, félkész- és késztermékek költségei, az igénybe vett közműszolgáltatások díjai, valamint az intézményi szabályzatok szerint a projektekre jutó általános költségek (fenntartás, működtetés, lebonyolítás), bérleti költségek,
•	a projekt megvalósításához kapcsolódó kutatási-fejlesztési megbízások, konzultációk, szakértői szolgáltatások igénybevételének költségei,
•	egyéb, a felelős vezető által a kutatás-fejlesztés témaszámára utalványozott költség és a nem kutatásnak minősülő szolgáltatások (pl. mérések, minősítések, engedélyezési eljárások, a K+F projekt eredményének szellemi jogvédelme) költsége (ne haladja meg a teljes támogatás 5%-át). 
•	megvalósíthatósági tanulmányok, üzleti tervek, piaci tanulmányok díjai (ne haladja meg a kért támogatás 2%-át),
•	a kutatási-fejlesztési munkához elengedhetetlen egyéb közvetett költségek (ne haladja meg a kért támogatás 5%-át),

További korlát, hogy az utolsó három tétel együttesen ne haladja meg a kért támogatás 10%-át.

Felhalmozási kiadások: 
•	a projekt megvalósításához elengedhetetlenül szükséges, kizárólag kutatási-fejlesztési célra szolgáló műszerek, gépek, berendezések beszerzési, vagy előállítási költségeire a kért támogatás legfeljebb 30%-a használható fel (amennyiben a beszerzési költségek a projekt költségeinek 30 %-át meghaladják, azt külön indokolni kell),
•	a projekt megvalósításához szükséges szellemi termékek (iparjogvédelem alá eső találmányok, szabadalmak, szerzői jogi védelem alá tartozó műszaki tervek, dokumentumok és számítógépes programok) vételára vagy hasznosítási jogának költségei.

Rezsiköltségek elszámolása
A kutatás-fejlesztés többnyire olyan intézményekben folyik, ahol a sok kis kutatóhely szervezetileg elkülönül a jogi személyiséggel rendelkező, nagyobb gazdálkodó egységtől. A K+F projekt megvalósítása kapcsán az intézményekben többletköltségek merülnek fel (pl. energia, víz, csatorna, távközlés, amortizáció), amelyek nem a konkrét kutatóhely, pl. tanszék szintjén jelentkeznek. Gyakran problémát jelent ezeknek a közvetett kutatási-fejlesztési ráfordításoknak az elszámolása. Ezeket a közvetett (általános) költségeket általában az intézmény szintjén kezelik központosított rezsiköltségként, és a konkrét K+F feladatra csak felosztás útján számolhatók el. A legtöbb intézményben erről belső szabályzatban rendelkeznek. A pályázat keretében mód van arra, hogy az intézmények a kért támogatás legfeljebb 20%-áig számoljanak el ilyen költségeket. 

Koordinációs költség elszámolása
A projekt irányításával, szervezésével kapcsolatban többlet-feladatok (pl. a szervezés, a kapcsolattartás postai, távközlési és utazási költségei, munkaerő-ráfordítás) jelentkeznek. Ezek felhasználására és elszámolására projekt szakmai vezetője jogosult, illetve köteles. A szakmai vezető – amennyiben a koordinációs feladatok egy részét átadja más konzorciumi résztvevőnek – a koordinációs költség egy részét átengedheti a partnernek. A koordinációs költség elemei a költségnemek szempontjából személyi juttatások és munkaadót terhelő járulékaik, és/vagy dologi kiadások lehetnek. A pályázatban e célra a kért támogatás legfeljebb 5%-át szabad megjelölni.

NKFP PÁLYÁZATI ŰRLAP
						Nyilvántartási szám (Az OM tölti ki!)
							NKFP-//2002
A pályázat címe, magyarul:

(legfeljebb 500 leütés)		

~ angolul:

A pályázat rövid címe, magyarul:
(legfeljebb 200 leütés)		

~ angolul:
		
(1) A program száma, amelyre a pályázatot benyújtották:		Az 1. és 3. program esetén az alprogram betűjele: 		
(2) A pályázat témájának rövid ismertetése, legfeljebb 1500 leütés terjedelemben, magyarul:

	
A pályázat témájának rövid ismertetése, legfeljebb 1500 leütés terjedelemben, angolul (1-4. program):

	

(3) A projekt szakmai vezetőjének adatai, elérhetőségei:	
Vezetéknév:
	Keresztnév:
	
Beosztás, magyarul:
	Beosztás, angolul:
	
Tudományos fokozat(ok), magyarul:
	Tudományos fokozat(ok), angolul:
	
Telefonszám 1.:
	Telefonszám 2.:
	
Telefax szám:
	E-mail cím:
	
Munkahely neve:		

A munkahely postai levelezési címe: 	Irányítószám:		Helység:		Postafiók:

Út/tér:						Szám:	

(4) A konzorciumot vezető intézmény megnevezése, magyarul:
(legfeljebb 100 leütés)		
~ angolul:

A konzorciumot vezető 
intézmény székhelye:	Irányítószám:				Helység:

Címe:					Megye:	
A konzorciumot vezető intézmény számlavezető hitelintézete:	Hitelintézet neve:
Bankszámlaszám:	--	

A hitelintézet levelezési címe:	Irányítószám:		Helység:		Postafiók:

Út/tér:						Szám:	
(5) 2. konzorciumi tag megnevezése, magyarul:
(legfeljebb 100 leütés)		
~ angolul:

3. konzorciumi tag megnevezése, magyarul:		
~ angolul:

4. konzorciumi tag megnevezése, magyarul:		
~ angolul:
		
5. Konzorciumi tag megnevezése, magyarul:		
~ angolul:

(6) A tervezett tevékenység jelleg szerinti megoszlása egész százalékban megadva (1-100):
	
Alapkutatás:
(az 1-4. programokban legfeljebb 30%; kivéve 3/b alprogram)		
Alkalmazott kutatás:
(legalább 50%, legfeljebb 100 %, kivéve a 3b és 5. programokat)		
Kísérleti fejlesztés, beleértve a demonstrációt is:
(legfeljebb 35 %)		
Összesen:	100 %	

KÖLTSÉGVETÉS 
  Teljes konzorciumra, a támogatás 36 hónap futamidőre tervezve, egész ezer forintban megadva.
  Az egyes költségnemek tartalmazzák a vissza nem igényelhető áfát.
	
Jogcím
	Kért támogatás	Saját forrás	Egyéb állami támogatás	Összesen	
Működési költségek
(1+2+3)					
Személyi juttatások (1)					
Munkaadókat terhelő járulékok (2)					
Dologi kiadások (3)					
Működési költségekből (1+2+3) rezsi költségek 					
Felhalmozási költségek
(4+5)					
Immateriális javak beszerzése (4)					
Gépek, berendezések, felszerelések 
					
(7) Tervezett költségek összesen
(1+2+3+4+5)					

(8) A projekt összköltségének áfa nélküli összege (nettó):
(a visszaigényelhető és a vissza nem igényelhető áfa nélkül)					

(9) A projekt összköltségéből a visszaigényelhető áfa összege:					
(10) A projekt bruttó összköltsége:
(7+9)					

KÉRT ELŐLEG
  Teljes konzorciumra, egész ezer forintban megadva, tartalmazza a vissza nem igényelhető áfát.
	
(11) A konzorcium által igényelt előleg:
	2002	2003	Összesen	

	
A KONZORCIUMNAK A TÉMÁHOZ KAPCSOLÓDÓ EGYÉB PÁLYÁZATAI, EGYÜTTMŰKÖDÉSEI	
Benyújtott hazai pályázat
(az utolsó 5 évben):	

Elnyert hazai pályázat, megbízás
(az utolsó 5 évben):	

Elnyert nemzetközi pályázat, kooperáció
(az utolsó 5 évben):	

Van-e általában, és van-e a projekt témájához kapcsolódóan beadott  EU pályázatuk, és mi annak a jelenlegi státusza?		

Dátum						P.H.

(12) Koordinátor intézmény aláírásra jogosultjainak cégszerű aláírása:

……………………………………………….	…………………………………………………..	
Aláírás	aláírás	
aláíró neve, beosztása nyomtatott betűvel	aláíró neve, beosztása nyomtatott betűvel	

A projektvezető aláírása:

……………………………………………….	
Aláírás	
aláíró neve, beosztása nyomtatott betűvel	

ÚTMUTATÓ AZ ŰRLAP KITÖLTÉSÉHEZ

Tudnivalók az egyes kérdések megválaszolásához, és az adatok megadásához
1.	Jelölje meg, hogy a projektet az alábbiak közül mely programhoz nyújtja be.
Programok:
1.	Az életminőség javítása,
1/A. Orvos-biológiai kutatások
1/B. Társadalom-egészségügyi kutatások
2.	Információs és kommunikációs technológiák,
3.	Környezetvédelmi és anyagtudományi kutatások,
3/A. Fejlesztés-orientált környezetvédelmi és anyagtudományi kutatások
3/B. Ökológiai kutatások
4.	Agrárgazdasági és biotechnológiai kutatások,
5.	A nemzeti örökség és a jelenkori társadalmi kihívások kutatása területén.
Adja meg a program számát. Csak egy program jelölhető meg. Kérjük, mérlegelje, hogy a tematikai megfelelés, illetve a formai követelmények szempontjából pályázata melyik programhoz illeszkedik a legjobban. Amennyiben az 1/B vagy 3/B alprogramban pályázik, azt is feltétlenül jelölje, ellenkező esetben pályázata formai hibás lesz.

2.	Ismertesse a pályázat témáját, az elvégzendő fontosabb feladatokat és a várható eredményt (legfeljebb 20 sor).
3.	A projekt szakmai vezetője: a konzorciumi tagok által megbízott személy. (Célszerűen a konzorciumot vezető intézmény munkatársa.)
4.	A konzorciumot vezető intézmény (1. konzorciumi tag, koordinátor), cégszerű képviselője a pályázaton és az űrlapokon az aláíró személy. Ennek az intézménynek a cégszerű aláírása szükséges az Űrlap 12. pontjában.
5.	Adja meg valamennyi konzorciumi tag (gazdasági társaság, intézmény, egyetem, Kht, stb.) teljes nevét a sorok szükség szerinti bővítésével. A felsorolásban szereplő valamennyi konzorciumi tagnak mellékelnie kell a cégszerűen aláírt nyilatkozatot (P1 melléklet). A P1 mellékletet a konzorciumot vezető szervezetnek is mellékelnie kell.
Figyelem! Ha a konzorciumot vezető szervezetnek, vagy a felsorolásban szereplő konzorciumi tagok bármelyikének cégszerűen aláírt nyilatkozata hiányzik, az kizáró formai hibának minősül.
6.	Adja meg a különböző tevékenység típusok részesedési arányát a projekt (vissza nem igényelhető áfát is tartalmazó) összköltségére (7. sor) vonatkoztatva:

Alapkutatás 		
Alkalmazott kutatás		
Kísérleti fejlesztés, ideértve az ún. demonstrációs projekteket (prototípus, kísérleti üzem)		
Összesen:	100%	

•	Az alapkutatás aránya a projektben nem haladhatja meg a 30%-ot.
•	Az alkalmazott kutatás mértéke legalább 50%, legfeljebb 100%.
•	A kísérleti fejlesztés (prototípus, kísérleti üzem, demonstrációs projekt) mértéke legfeljebb 50% lehet.
7.	Figyelem: a költségvetés táblázat adatainak meg kell egyeznie, az elemi költségtáblázatok (részletes adatlap 9. pontjában megadott táblázat) összeítése alapján adódó értékekkel. 
 
Saját forrás: Adja meg ezer Ft-ban a saját forrást, figyelembe véve a módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 81 §. (4) és (5) pontjában foglaltakat. “Nem tekinthető saját forrásnak az államháztartás alrendszereitől kapott támogatás, kivéve az államháztartás alrendszereibe tartozó támogatást igénylő, pályázó költségvetési szervnek, ezen költségvetési szerv felügyeleti szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget. A területfejlesztési tanácsok rendelkezési jogkörébe utalt támogatások és az államközi szerződések alapján kapott külföldi támogatás – a vonatkozó államközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – ugyancsak nem tekinthető saját forrásnak.” A költségtervben saját forrásnak tekinthető a támogatott projekt megvalósítására a pályázók vagy a konzorcium rendelkezésére álló, illetve az adott célra elkülönített pénzösszege, költségvetési szervek esetén jóváhagyott célelőirányzata, valamint a vissza nem igényelhető áfa is. Így például saját forrás a konzorciumban résztvevő vállalat által a projekt végrehajtására fordított anyag- és bérköltség, az egyetem oktatóinak vagy a költségvetési kutatóintézet kutatóinak a projektre fordított munkaidő-hányada (bérköltség a járulékokkal), valamint az egyéb saját árbevételekből a projektre fordított összeg.
 
A saját forráson belül a bérköltségek és járulékaik a projekt szintjén nem haladhatják meg a teljes saját forrás 50%-át.
Kért támogatás: Adja meg az igényelt támogatás vissza igényelhető áfa nélküli összegét.
A pályázatban igényelt támogatás összegét úgy kell megtervezni, hogy a kért támogatás az adott komponens teljes költségének alábbi részarányait nem lépheti túl: 
az alapkutatási hányad				100%-át,
az alkalmazott kutatási hányad	                                    50%-át,
a demonstrációs és a fejlesztési hányad		  35%-át.

Figyelem! A fenti arányok kiszámítása során visszaigényelhető áfa nélküli összegekkel számoljon.
A támogatási igényt a szürkített részben felsorolt jogcímenként bontva kérjük megadni. A kért támogatás igénybevételét úgy ütemezze, hogy az OM a szerződéskötés napjától számított 36 hónapon túlnyúló kötelezettséget nem vállalhat. 
A (8) sorban feltüntetett összegnek, tehát az igényelhető támogatás áfa nélküli összegének kell elérnie vagy meghaladnia az előírt minimumot, ami az 1-4. programoknál 100 millió Ft, az 5. program esetén pedig 10 millió Ft.
A támogatás odaítélésénél a (7) sorban tervezett és a vissza nem igényelhető áfát is tartalmazó támogatási összeget figyelembe vételével születik meg a döntés.
Figyelem! Ha az űrlap 8. sorában szereplő kért támogatás kevesebb, mint a kiírás szerinti minimális összeg, vagy a támogatás aránya a projekt összköltségvetésében meghaladja a maximálisan igényelhető mértéket, az kizáró formai hiba. 
A pénzügyi adatok megadása során kérjük figyelembe venni, hogy a pályázatokról a döntés, majd a konzorciumi szerződés és a támogatási szerződések előkészítése több hónapot vesz igénybe, így a szerződések életbe lépése reálisan a pályázat beadásától számított öt-hat hónapot követően várható.
Egyéb állami támogatás: Egyéb állami támogatás fogalmába tartozik a módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 83. § (1) bekezdés b./ pontjának 6. és 7. alpontjaiban meghatározott egyéb kormányzati, önkormányzati és/vagy államközi szerződés alapján a javasolt témára fordítandó támogatások összege. “A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból, illetve jogszabályok alapján igényelt, kapott egyéb támogatások (ideértve a településfejlesztési tanácsok rendelkezési jogkörében eldöntött támogatásokat is), valamint az államközi szerződés alapján külföldi segélyekből kapott támogatások összegét, az Országgyűlés, a Kormány, a miniszter, illetve költségvetési szerv által alapított és támogatott alapítványtól, közalapítványtól, köztestülettől, közhasznú társaságtól a pályázatban szereplő programhoz, projekthez igényelt, illetve kapott hozzájárulás összegét is formáját, e szervezetenként  felsorolva.” A részletezést kérjük a támogatási kérelem költségtervét bemutató pénzügyi mellékletben megadni.
8.	Adja meg a projekt összköltségének áfa nélküli összegét.
9.	Adja meg a projektben tervezett visszaigényelhető áfa összegét.
10.	Adja meg a projekt bruttó összköltségét. (7. és 9. sorok összege.)
11.	Rendkívül indokolt esetben a projekt elindításához előleg adható, melynek összege legfeljebb a teljes támogatás 50%-a lehet. Az előleg iránti kérelmet a pályázati űrlapon külön sorban (11. sor) jelezni kell, és a pályázathoz ennek szakmai indoklását külön csatolni kell.
12.	Cégszerű aláírás: a konzorciumot vezető intézmény cégszerű aláírása.
P1 melléklet (2 oldal). Ez a melléklet (szándéknyilatkozat) az elbíráláshoz szükséges formai kellék, ami azt tanúsítja, hogy a pályázók a projektből rájuk háruló feladatukkal és anyagi kötelezettségvállalásukkal tisztában vannak. A támogatási szerződés megkötésének ezen túlmenően feltétele lesz a konzorciumi szerződés megléte (kivéve az 5. Programot).
P2 melléklet (2 oldal). Ennek az adatlapnak a kitöltését a 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet írja elő. Ezt a konzorcium minden egyes tagszervezetének külön-külön ki kell töltenie és cégszerűen aláírnia (a P2 melléklet a legutolsó elfogadott mérlegbeszámolónak megfelelő adatokat tartalmazza). Az adatlap célja a Kincstár bevonása a döntés előkészítésébe, mivel az adatok feldolgozása után a döntéshozó – 10 munkanapon belül – visszajelzést kap a Kincstártól arra nézve, hogy van-e a pályázónak 60 napja lejárt köztartozása.
A P1 és P2 mellékletet jogi személyenként csak az eredeti példányhoz, külön csatolva kell beadni (annak érdekében, hogy kötött vagy fűzött pályázati dokumentáció esetében attól könnyen elválasztható legyen). A másolati példányokban ne szerepeltessék.

Figyelem! Ha a konzorciumot vezető szervezetnek, vagy a felsorolásban szereplő konzorciumi tagszervezetek bármelyikének kitöltött és cégszerűen aláírt adatlapja hiányzik, az kizáró formai hibának minősül.

P1. melléklet

NYILATKOZAT

A(z)	(konzorciumi tagintézmény megnevezése)

nevében támogatásra benyújtott

	(cím) tárgyú 

pályázatunkhoz a módosított 217/1998. (XII. 30.) sz. Korm. rendeletnek (továbbiakban: Kormányrendelet) megfelelően az alábbi nyilatkozatokat teszem: 

1.	A pályázatban foglaltakat megismertem, az abban foglaltakat tudomásul veszem. 

2.	A pályázat munkatervében szereplő és rám háruló feladatok elvégzését, továbbá az ahhoz tartozó saját forrás biztosítását vállalom.

3.	A pályázatban foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűek, valódiak és hitelesek. Ebben a tárgyban pályázatot korábban nem adtunk be*, illetve az alábbiaknak megfelelően (mikor, hol) benyújtottunk* (a *-gal megjelölt válasz aláhúzandó): 

4.	Tudomásul veszem, hogy támogatási szerződés nem köthető olyan pályázóval, amelynek 60 napon túl lejárt köztartozása van, illetve ha pályázat lebonyolítása során ilyen köztartozás keletkezik, a köztartozás megfizetéséig a támogatás a pályázót nem illeti meg. Ilyen esetben az esedékes támogatások folyósítása a Kormányrendelet 92. § (5) bekezdése szerint felfüggesztésre kerül, illetve az Áht. 13/A. §-ának (6) bekezdése alapján az esedékes támogatás a köztartozások megfizetése esetében – a támogatás ellenében vállalt kötelezettségeket nem érintő módon – visszatartásra kerülhet.

5.	Hozzájárulok, hogy a köztartozások – az Áht. 13/A. § (4) bekezdésében és a Kormányrendelet 92. § (4) bekezdésében foglaltak szerinti – figyelemmel kísérése érdekében a pályázó adószámát vagy adóazonosító jelét, társadalombiztosítási azonosító jelét vagy társadalombiztosítási folyószámla számát a Magyar Államkincstár, illetve a támogatást nyújtó szerv felhasználhatja a lejárt köztartozások teljesítése, illetőleg az adósság bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez.

6.	Tudomásul veszem, hogy a támogatás elnyerése esetén a támogatott pályázat tárgya (címe), a támogatás összege, a támogatott projekt megvalósítási helye a Kormányrendeletben szabályozott módon nyilvánosságra hozhatók.

7.	Kijelentem, hogy a megkötendő szerződés esetében a Kormányrendelet 87. § (4) bekezdésében foglalt esetekre vonatkozóan megbízást adunk számlavezető hitelintézetünknek a támogatást nyújtó jogszerű követeléseinek azonnali beszedés útján történő érvényesítéséhez.

8.	Hozzájárulok ahhoz, hogy a benyújtott pályázat szabályszerűségét és a támogatás rendeltetésszerű felhasználását a jogszabályban meghatározott szervek ellenőrizhetik.

9.	
Kijelentem, hogy ellenem felszámolási jelenleg nem folyik, és kötelezem magam arra, hogy amennyiben a támogatási szerződés lejártáig ellenem felszámolási eljárás indul, annak tényét haladéktalanul bejelentem a támogatást nyújtónak. Ugyancsak haladéktalanul bejelentem az adólevonási jogosultságomban bekövetkezett változást. Kötelezettséget vállalok arra, hogy bankszámla megszűnése, illetve módosítása esetében azonnali tájékoztatást adok.

10.	Hozzájárulok ahhoz, hogy a Kincstár keretében működő, alapvetően pénzügyi szemléletű megfigyelő rendszer, az Országos Támogatási Monitoring rendszer a jogszabályban meghatározott jogosultak (döntéshozók, előirányzat-kezelők, Monitoring Bizottságok) számára hozzáférési lehetőséget biztosíthasson a pénzügyi adatbázishoz (Módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 83. § (1) j., valamint 85. § (2) pontjai).

11.	Tudomásul veszem, hogy a támogatás elnyerése esetén a támogatott pályázatra (projektre) vonatkozó adatszolgáltatást teljesítek, különös tekintettel a Nemzeti Kutatás-nyilvántartási Rendszerre.

12.	Kijelentem, hogy az általam képviselt szervezetnek áfa-levonási joga van/nincs.

Hely, időpont: ………………………………………..

A pályázatot benyújtó nevében:

cégszerű aláírás(ok):
(név, beosztás)		

P.H.	

P2. melléklet
Adatlap - a támogatási döntésről	1
(Az igénylő tölti ki)       I.
Adatlap - a támogatási döntésről

I./1. Az igénylő  azonosító adatai

Az igénylő minősítési kódja (kérjük a megfelelő számot beírni):		Megnevezése: ....................................	

1. Belföldi természetes személy (magánszemély, max.250 eFt éves nettó árbevétellel rendelkező mezőgazdasági őstermelő)	
2. Mikrovállalkozás* (10 főnél kevesebb foglalkoztatott, max.700 MFt/év nettó árbevétel vagy 500 MFt/év  mérlegfőösszeg)	
3. Kis vállalkozás* (50 főnél kevesebb foglalkoztatott, max.700 MFt/év nettó árbevétel vagy 500 MFt/év  mérlegfőösszeg)	
4. Közép vállalkozás* (250 főnél kevesebb foglalkoztatott, max. 4000 MFt/év nettó árbevétel vagy 2700 MFt/év  mérlegfőösszeg)	
5. Nagyvállalat (250 fő feletti foglalkoztatott)	
6. Nonprofit szervezet államháztartáson belül (pl. önkormányzat)	
7. Nonprofit szervezet államháztartáson kívül (pl. alapítvány, Kht)	

Megjegyzés:
* A kis és középvállalatokról, fejlődésük támogatásáról szóló 1999. évi XCV. Tv. alapján;
- a 2,3,4 vállalkozási formák esetén: az állami, az önkormányzati vagy 3. és 4. vállalkozási formákon kívüli vállalkozások tulajdoni részesedése - tőke vagy szavazati jog alapján külön-külön és együttesen sem haladhatja meg a 25%-ot, kivéve az intézményi befektetőket (pl.:bank, befektetési társaság, biztosító Rt., magánnyugdíjpénztár, stb);
- a 2,3,4 vállalkozási formák esetén: a mutatószámokat az utolsó éves beszámoló, újonnan alapított vállalkozás esetén a tárgyévre vonatkozó üzleti terv alapján kell meghatározni, vagy a már rendelkezésre álló gazdálkodási adatokat éves szintre kell vetíteni;
- egyéni vállalkozás esetén a mutatószámokat a Személyi Jövedelemadóról szóló Tv.-ben előírt nyilatkozat alapján kell meghatározni és a besorolást megjelölni;	

Az igénylő neve(M):	

Az igénylő székhelye, irszám:					település:				

cím:	utca	hsz	hrsz

Az igénylő telephelye**, irszám:					település:				

cím:	utca	hsz	hrsz

Az igénylő postai címe**, irszám:					település:				

cím:	utca	hsz

**(A telephely és a postai cím csak abban az esetben töltendő ki, ha eltér a székhely címétől)

Telefonszám:	

Az igénylő  adószáma(M) (2. 3. 4. 5. 6. 7. Minősítési kód esetén töltendő ki, 8+1+2 formátummal):									-		-			

Az igénylő adóazonosító jele(M) (1. minősítési kód esetén töltendő ki, 10 hosszúságban):											

Az igénylő egyéb azonosítói:	

Regisztrációs szám (mezőgazdasági tevékenységet folytató igénylő esetén):											

Önkormányzati törzsszám (önkormányzatok esetében):											

Társadalombiztosítási azonosító jel (1. minősítési kód esetén töltendő ki):				-				-				

Társadalombiztosítási törzsszám (2. 3. 4. 5. 6. 7. minősítési kód esetén töltendő ki):																		

Statisztikai szám (2. 3. 4. 5. 6. 7. minősítési kód esetén, teljes hosszúságban kitöltendő):																		

I./2. A vállalkozás gazdálkodási adatai

(2. 3. 4. 5. minősítési kód esetén töltendő ki, a legutolsó éves mérlegbeszámoló alapján)

Nettó árbevétel:																eFt	

Mérleg szerinti eredmény:																eFt	

Saját tőke:																eFt	

Teljes munkaidős (statisztikai) létszám:						Fő	

I./3. A fejlesztés eredményei a pályázat benyújtását követő 5. évben

Nettó árbevétel:																eFt	

- ebből fejlesztés miatt:																eFt	

A megvalósításra kerülő projekt naturális adatai (pl. állatlétszám, terület, stb):	

- ebből a fejlesztést jellemző naturális adatok  (pl. állatlétszám, területnövekedés, stb):	

Teljes munkaidős (statisztikai) létszám:						Fő	

- ebből fejlesztés miatt új létszám:						Fő	

- ebből fejlesztés miatt megtartott létszám:						Fő	

I./4. A program/projekt azonosító adatai

A program/projekt céljának szöveges megnevezése(M): NKFP-2002	

A megvalósítási hely (M) pontos címe, irszám:					település:		

cím:	utca	hsz	hrsz

A támogatás / pályázat megnevezése(M):

	
*Több támogatás/pályázat együttes támogatására vonatkozó igény benyújtása esetén töltendő ki:
*A támogatás / pályázat megnevezése(M):

*A támogatás / pályázat megnevezése(M):

*A támogatás / pályázat megnevezése(M):

*A támogatás / pályázat megnevezése(M):

*A támogatás / pályázat megnevezése(M):

........................................................................	............................................................
	dátum	PH.	az igénylő aláírása

A program száma (1-5.): …..

Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok (NKFP) - 2002

RÉSZLETES ADATLAP

A pályázat rövid címe:
(legfeljebb 200 leütés)		
(2) A pályázat témájának ismertetése:

3. A tervezett projekt részletes szöveges ismertetése maximum 25 oldalban (1/a. mellékletként csatolva)
Kötelező tartalmi elemek: 
A)	A projekt fő céljának vagy céljainak megjelölése.
B)	A pályázóknak a projektet megelőző, azt közvetlenül megalapozó tevékenységének összefoglalása.
C)	A tervezett kutatás szakmai és tudományos tartalma.
D)	A megvalósításhoz szükséges erőforrások ismertetése (a költségterv indoklásával).
E)	Hasznosítás, várható gazdasági eredmények, a projekt várható közvetlen és közvetett hatásainak
bemutatása.

Ezt a mellékletet az 1.-4. programba tartozó projektek esetében angol nyelven is csatolni kell 1/b. mellékletként!

Rövid, közérthető összefoglaló a közvélemény, illetve a sajtó tájékoztatására a projekt céljairól és várható eredményeiről legfeljebb 1500 leütés terjedelemben:
(Kérjük a kevesek által ismert szakkifejezések mellőzését, és a közérthető megfogalmazást.)

	
3)A projekt szakmai vezetője:	
vezetéknév:	keresztnév:	

4. A résztvevő szervezetek szakmai bemutatása (2/a. melléklet)
A bemutatás – résztvevő szervezetenként, illetve szervezeti egységenként legfeljebb 2-2 oldalon - a következő adatokat tartalmazza: 
•	A szervezet, illetve szervezeti egység neve, címe, a honlap címe (ha van),
•	A kapcsolattartó személy neve,
•	A kapcsolattartó személy telefonszáma, fax-száma, elektronikus címe, 
•	A szervezet, szervezeti egység feladata a tervezett projektben, 
•	A szervezet néhány jellemző korábbi eredménye, referenciája, amelyek bizonyítják alkalmasságát, jártasságát a szakterületen.

Ezt a mellékletet az 1.-4 programba tartozó projektek esetében angol nyelven is csatolni kell 2/b. mellékletként!

5. A projektben kulcsszerepet játszó szakemberek bemutatása a csatolt adatlap szerint (3/a. melléklet)
Adatlapot kell csatolni a projekt szakmai vezetőjéről, valamint a munkában meghatározó szerepet játszó további kutatókról és fejlesztőkről. Az adatlapok száma ne haladja meg a 20-at. 

Ezt a mellékletet az 1.-4 programba tartozó projektek esetében angol nyelven is csatolni kell 3/b. mellékletként!

6. Részfeladatok és teljesítésük kritériumai (4/a. melléklet)
Táblázatos formában meg kell adni a kutatási-fejlesztési projekt részfeladatainak bontását és a feladatok teljesítésének ellenőrizhető kritériumait. A részfeladatok száma lehetőleg ne haladja meg a húszat. A táblázat szükség szerint több oldalon folytatható. 

Ez a táblázat az 1.-4. programokban angolul is elkészítendő 4/b. mellékletként!

7. Kötelező ellenőrzési pontok
A félévenként kötelező ellenőrzési pontokban kell bemutatni azt, hogy a projekt részfeladatai a 6. pontban meghatározott ütemtervnek megfelelően haladnak. A táblázatból egyértelműen tűnjön ki az, hogy a kötelező ellenőrzési időpontokban mely részfeladatok teljesítése kérhető számon a 6. pontban megadott teljesítési formák, mutatók alapján. (A bejelölt adatok csak illusztráló példák).

Rész-feladat	2002.
VII. 1.	2003. 
I. 31.-re	2003. 
VII. 31-re	2004.
 I. 31-re	2004. 
VII. 31-re	2005. 
I. 31.-re	2005. 
VII. 31.-re	
1.	kezdés	befejezés						
2.	kezdés		befejezés					
3.	kezdés					befejezés		
4.		kezdés		befejezés				
…				kezdés			befejezés	

Az előlegfizetéstől eltekintve kifizetés csak a kötelező ellenőrzési pontokra ütemezett feladatok teljesítése alapján folyósítható. Az előleg tervezésénél kérjük vegye figyelembe, hogy támogatás csak azután folyósítható, miután a felvett előleggel elszámolt.

8. Sarokpontok
A pályázó jelölje meg a projektnek – valamely kötelező ellenőrzési ponttal egybeeső - azon sarokpontjait, amelyekben a Programtanács nemcsak a munka ütemes előrehaladását ítélheti meg, hanem annak eredményességét, illetve az addig elért eredmények függvényében a projekt folytatásának indokoltságát is. A sarokpontokon a Programtanács dönti el, hogy indokolt-e a projekt folytatása, és ha igen, kell-e változtatni az eredeti terven. A sarokpontokon – a projekt közben szerzett tapasztalatok alapján – maga a pályázó is kérheti a Programtanács jóváhagyását a további feladatok módosításához. Ha a pályázatban nem jelölnek meg ésszerű számú sarokpontot, az a pályázat nyerési esélyét csökkenti.

Sarokpont
(dátum)	A sarokpont szakmai tartalma, az addig elérni kívánt eredmények	

		

9. Az egyes részfeladatok költsége, a konzorciumi tagszervezetek költségeinek kimutatása és az összköltség
Minden részfeladat tervezett költségéről minden konzorciumi tagszervezet részéről állítson össze egy-egy ilyen táblázatot. Adjon meg konzorciumi tagszervezetenként és részfeladatonként egy-egy, ezeket összegező táblázatot, valamint egy, a projekt összes költségét (összes részfeladat/teljes konzorciumi) összegező táblázatot is. 

Elemi költségtáblázat:

Egész ezer forintban kell kitölteni. A költségeknek tartalmazniuk kell a vissza nem igényelhető áfát is. Áfa-t csak abban az esetben lehet elszámolni, ha a pályázónak áfa visszaigénylési joga nincs. 

A konzorciumi tag költsége az adott részfeladatra
(konzorciumi tagonként és részfeladatonként külön-külön táblázat készítendő)
	
Jogcím	Támogatás 
(ezer Ft)	Saját forrás
(ezer Ft)	Egyéb állami támogatás
(ezer Ft)	Összesen 
(ezer Ft)	
Működési költségek
(1+2+3)					
Személyi juttatások (1)					
Munkaadókat terhelő járulékok (2)					
Dologi kiadások (3)					
Működési költségekből (1+2+3) rezsi költségek 					
Felhalmozási költségek
(4+5)					
Immateriális javak beszerzése (4)					
Gépek, berendezések, felszerelések 
					
Tervezett költségek összesen
(1+2+3+4+5)					

Megjegyzés: a pályázati űrlap “KÖLTSÉGVETÉS” c. táblázatát az elemi költségtáblázatok összesítése alapján kérjük kitölteni.
Elkészítendő elemi költségtáblázatok

Példa 4 tagú konzorciumra, 5 részfeladatból álló projekt esetén:

Eredmények
Résztvevő szervezetek	1. részfeladat	2. részfeladat	3. részfeladat	4. részfeladat	5. részfeladat	Összesen	
Koordinátor	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat		
2. konzorciumi tag	Elemi költségtáblázat			Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat		
3. konzorciumi tag	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat			
4. konzorciumi tag				Elemi költségtáblázat	Elemi költségtáblázat		
Összesen						Összesítő 
elemiköltségtábla	

Valamennyi konzorciumi tagnak annyi elemi költségtáblázatot kell elkészítenie, amennyi részfeladatban részt vesz. A koordinátornak kell az elemi költségtáblázatok összesítése alapján a pályázati űrlap “KÖLTSÉGVETÉS” c. táblázatát kitöltenie.

Ha a koordinátor élni kíván a koordinációs költség elszámolásával (ne haladja meg a teljes támogatás 5%-át), akkor azt a fenti költségterv részeként kell megterveznie (100%-ra tervezve az összes költséget), és külön csak éves bontásban kérjük kimutatni, hogy ebből mennyi volt a koordinációs költség, szintén elemi költségtáblázatok segítségével.

Koordinációs költség a koordinátor éves összköltségéből:

Koordinációs költség	
2002	2003	2004	2005	Összesen	
Elemi 
költségtáblázat	Elemi
 költségtáblázat	Elemi 
költségtáblázat	Elemi 
költségtáblázat	Elemi 
költségtáblázat	

10. A konzorcium tagjai által igényelt előleg éves bontásban

A konzorcium által igényelt előleg	2002
(ezer Ft)	2003
(ezer Ft)	Összesen
(ezer Ft)	
Koordinátor				
1. Konzorciumi tag				
2. Konzorciumi tag				
3. Konzorciumi tag				
Összesen:				

A kért támogatásból igényelt előleget egész ezer forintban kell megadni.
Az összesen sor meg kell egyezzen a pályázati űrlap 11. sorában megadott előlegek táblával.

11. A kutatási-fejlesztési projekt összesített emberi erőforrás-igénye (munkanap)

A projekten dolgozó személyek tervezett megoszlása	2002	2003	2004	2005	
Felsőfokú végzettségű kutató-fejlesztő 					
    (ebből tudományos fokozattal rendelkező)					
Kutató-fejlesztő segédszemélyzet					
Adminisztráció					
Egyéb					
Összesen:					

12. A pályázattal kapcsolatos bármely egyéb közlendő: 	

	

Dátum:

Aláírás

Mellékletek:

1/a. melléklet:  A tervezett projekt részletes szöveges ismertetése maximum 25 oldalon (A 3. pontban megadott A-B-C-D-E kötelező tartalmi elemekkel.)
2/a. melléklet:  A résztvevő szervezetek bemutatása legfeljebb 2-2 oldalon. (Itt nem kötelező a cégszerű aláírás, azt elegendő, ha űrlaphoz csatolt nyilatkozat tartalmazza.)
3/a. melléklet:  A résztvevő szakemberek bemutatása (legfeljebb 20 fő).
4/a. melléklet:  A kutatási-fejlesztési projekt részfeladatainak bontása és a feladatok teljesítésének ellenőrizhető kritériumai.
5. sz. melléklet:  Az előleg iránti kérelem indokolása (amennyiben a pályázó előleget kér).
6.	sz. melléklet: A 3/B alprogram esetén a témában szakmailag érintett minisztérium vagy főhatóság írásbeli nyilatkozata.

Kérjük, angolul is készítse el az alábbi mellékleteket, külön kötve és két példányban:

1/b. melléklet:  A tervezett projekt részletes szöveges ismertetése maximum 25 oldalon (A 3. pontban megadott A-B-C-D-E kötelező tartalmi elemekkel.)
3/b. melléklet:  A résztvevő szakemberek bemutatása (legfeljebb 20 fő).
4/b. melléklet:  A kutatási-fejlesztési projekt részfeladatainak bontása és a feladatok teljesítésének ellenőrizhető kritériumai.

Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok (NKFP) - 2002

KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ
a
RÉSZLETES ADATLAPHOZ

A Program száma: Az adatlap jobb felső sarkában a program sorszámát a pályázati űrlap (1) sorával egyező módon adja meg.

1. A projekt címe.
A cím a lehető legtömörebben fejezze ki a tervezett kutatási-fejlesztési projekt tartalmát. 

2. A projekt szakmai vezetőjének neve.
A szakmai vezető lehetőleg a pályázatot benyújtó szervezet munkatársa legyen. Ahol konzorcium pályázik, ott célszerű, ha a projekt szakmai vezetője a konzorciumot vezető intézmény munkatársa.

3. A tervezett projekt részletes szöveges ismertetése maximum 25 oldalban. 
Ennek csatolása magyar nyelven mindenkinek kötelező, ezen kívül az 1-2-3-4. programokhoz benyújtott pályázatokhoz angol nyelven is csatolni kell. Az Irányító Testület megadta a jogot az 5. programban a Programtanácsnak, hogy kivételes esetben két hetes határidővel utólag bekérje a részletes szöveges ismertető angol nyelvű fordítását. A magyar nyelvű ismertetés tehát – 1/a. mellékletként – minden pályázat elengedhetetlen kelléke, de az 1-2-3-4. programokban az angol nyelvű változatot is 1/b. mellékletként csatolni kell.

Az áttekinthető kidolgozás a pályázó saját érdekében is fontos, mert az elbírálás során a bírálóknak a kötelező elemekben foglaltakat nagy súllyal figyelembe kell venniük. A felsorolt tartalmi elemek hiánya vagy nem meggyőző kidolgozása jelentősen csökkenti a támogatás esélyét. Kérjük, itt indokolja a költségtervet, részletesen kitérve a szokásostól eltérő elemekre pl. magas bérköltségek vagy felhalmozási kiadások. Természetesen az 5. program esetében kevésbé érvényesülnek a piaci és a gazdasági szempontok, viszont ott is célszerű meggyőzően bemutatni a projekt sikeres végrehajtása esetén várható új tudományos eredményeket és a társadalmi hatásokat.

4. A résztvevő szervezetek szakmai bemutatása.
A bemutatásnak ki kell terjednie a konzorcium valamennyi tagszervezetére, tehát a 2. sz. mellékletből annyit kell csatolni a pályázat minden egyes példányához, ahány szervezet alkotja a konzorciumot. A bemutatásnak értelemszerűen ki kell terjednie a konzorciumot vezető intézményre is. A 2. sz. melléklet tartalmáért a pályázatot benyújtó szakmai vezető felel, a 2. sz. mellékletre nem szükséges a cégszerű aláírás. A konzorciumi tagszervezetek részéről a cégszerű aláírást csak a Pályázati Űrlaphoz csatolt nyilatkozaton (P1 Melléklet) kérjük.

5. A projektben kulcsszerepet játszó szakemberek bemutatása a csatolt adatlap szerint (3. sz. melléklet). Az adatlapot csatolni kell a projekt szakmai vezetőjéről, valamint a munkában meghatározó szerepet játszó további kutatókról és fejlesztőkről, de a terjedelem korlátozása érdekében azt kérjük, hogy válasszák ki azt a húsznál nem több szakembert, akik a projektben kulcsszerepet játszanak, és akiknek szakmai-tudományos előélete megfelelően bemutatja a pályázó kollektíva szakmai színvonalát. A 3. sz. mellékletet legalább a projekt szakmai vezetőjére vonatkozóan csatolni kell, ennek hiánya kizáró formai hiba.

6. Részfeladatok és teljesítésük kritériumai.
Ennek a pontnak a terjedelme nincs korlátozva, annyi részfeladatot lehet meghatározni, amennyi a feladat teljesítése során ésszerű mértékben elkülöníthető, azonosítható és ellenőrizhető. A táblázat emiatt több oldalas is lehet. A projektjavaslat áttekinthetősége érdekében célszerű, ha a részfeladatok száma nem haladja meg a húszat, de ha ez nem lehetséges, akkor a húszat meghaladó számú részfeladat sem jelent hátrányt az elbírálásban. Az itt megjelölt szám fogja a továbbiakban a részfeladatot jelölni az ütemezéssel és a pénzügyekkel kapcsolatos további kérdéseknél. Kérjük, a táblázatban törekedjenek a tömör, de érthető fogalmazásra: legyen világos, hogy ki, mikor, mit kíván végezni. Fontos, hogy az utolsó oszlopban adják meg a feladat-teljesítés dokumentálásának módját (ellenőrizhető és lehetőleg mérhető kritériumokkal pontosítva, pl.:

•	“A db próbatest elkészült, ellenőrizhető a B. sorszámú konzorciumi tag C. (név, cím, telefon) laboratóriumában.”

•	“D. db E-kísérletet dokumentáltan elvégeztek, a dokumentáció ellenőrizhető az F. sorszámú konzorciumi tag G. (név, cím, telefon) irodájában.”

•	“H kutatónap munkát fektettünk I feladat teljesítésébe, ami J módon ellenőrizhető”.

•	“K db kísérleti L. állat kapott M. kezelést, ennek helyszíne az N. sorszámú konzorciumi tag O. laboratóriuma (név, cím, telefon)”

•	“P kutatónap munkával összeállítottunk egy Q oldalas dokumentációt, ami ellenőrizhető a R. sorszámú konzorciumi tag S (név, cím, telefon) telephelyén.”

•	“a T folyamat során sikerült elérni az U %-os hatásfokot, ami ellenőrizhető a V. sorszámú konzorciumi tag W (név, cím, telefon) üzemében.”

Minden részfeladathoz felelős személyt kell rendelni a szervezet megjelölésével. Ha a részfeladat megoldása jelentős mértékben konzorciumon kívüli szervezettől (pl. külső alvállalkozó, szolgáltató) függ, akkor ezt meg kell jelölni, de ennek a részfeladatnak is kell, hogy legyen konzorciumon belüli felelőse.

Fontos, hogy a részfeladatok arányban álljanak a tervezett költségekkel. Csökkenti a pályázat elfogadási esélyét az olyan megoldás, ami a nagy támogatási összegeket igénylő részfeladatokat korai időponttal és laza mérési szempontokkal párosítja, a valóban számon kérhető feladatokat pedig későbbre időzíti. A részfeladatok ütemezésének és a költségtervnek az összhangja, a költségterv realitása fontos elbírálási szempont lesz.

7. Kötelező félévenkénti ellenőrzési pontok.
A táblázatból egyértelműen tűnjön ki (a 6. pontban szereplő táblázattal megadott kezdési és befejezési időponttal összhangban) az, hogy a kötelező ellenőrzési időpontokban mely részfeladatok teljesítése kérhető számon az ott megjelölt mutatók alapján. A Programtanácsoknak félévente kötelező beszámolniuk az egyes programok eredményeiről, ezért szükséges a félévenkénti ellenőrzés. Célszerű, ha a sávos ütemterv alapján az egyes mérési pontokban dokumentálható, ellenőrizhető feladatokhoz igazítják a pénzügyi ütemezést, mert – attól eltekintve, hogy indokolt esetben, legfeljebb 50% mértékig előleg fizethető – a kincstári rendszer csak elvégzett munka utáni, utólagos kifizetést tesz lehetővé. 

8. Sarokpontok.
A pályázó a kötelező ellenőrzési pontokhoz igazodva jelölje meg a projektnek azokat a kritikus pontjait, amelyeknél a Programtanács nemcsak a munka ütemes előrehaladását ítélheti meg, hanem az addig elért eredmények függvényében a projekt folytatásának indokoltságát is. A sarokpontok tehát a projekt ésszerű szakaszolására szolgálnak. Példák: egy műszerfejlesztési projektben a prototípus kifejlesztését csak a műszer laboratóriumi példányának elkészítése és az azzal elvégzett bizonyos kísérletek eredményének ismeretében lehet elvégezni; egy állatkísérlet sorozat csak akkor indítható, ha a szükséges hatóanyag a rendelkezésre áll; egy szociológiai elemzés csak a szükséges adatfelvétel elvégzése után indítható stb. Ha a pályázatban nem jelölnek meg ésszerű számú sarokpontot, az a finanszírozás kockázatát növeli, és ezáltal a pályázat nyerési esélyét csökkenti. A sarokpontok szolgálnak arra is, hogy a projekt folytatására rendelkezésre álló alternívákra vonatkozó döntések megszülessenek.

9. Az egyes részfeladatok költsége és az összköltség.
Ebben a pontban a költségek részfeladatonkénti bontását kell bemutatni. A jogcímek pontos definíciója a Számviteli Törvényben található (2000. évi C. törvény). Minden részfeladat tervezett költségeiről külön-külön állítson össze egy ilyen táblázatot, adjon meg konzorciumi tagszervezetenként egy-egy, ezeket összegező táblázatot, valamint egy, az összes részfeladatot összegező táblázatot is. Ebből következik, hogy akár igen nagy számú részfeladatra is készülhet táblázat: kérjük a projekt szakmai vezetőjét, hogy a 7. pontban megadott táblázattal összhangban igyekezzen ésszerű mértékben korlátozni a részfeladatok, és egyben e táblázatok számát. A finanszírozás során biztosítani kívánjuk, hogy azok a szervezetek, amelyek nem jogosultak az áfa levonására, ne kerüljenek hátrányos helyzetbe, ezért a költségeknek tartalmazniuk kell a le nem vonható áfát is (tehát például egyetem vagy MTA intézet esetében az OM az áfá-t is megtéríti). A projekt költségeinek az adatlapban felsorolt lehetséges tartalmi elemei azonosak a Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok lebonyolításának szabályairól szóló 201/2000. (XI. 29.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésben rögzített jogcímekkel. 

Az összesítő táblázatban feltüntetett költségadatok legyenek összhangban a Pályázati Űrlapban szereplő költségadatokkal.
A költségtervben saját forrásnak tekinthető a támogatott projekt megvalósítására a pályázók vagy a konzorcium rendelkezésére álló, illetve az adott célra elkülönített pénzösszege, költségvetési szervek esetén jóváhagyott célelőirányzata, valamint az előzőek le nem vont áfa-ja is. Így például saját forrás a konzorciumban résztvevő vállalat által a projekt végrehajtására fordított anyag- és bérköltség, az egyetem oktatóinak vagy a költségvetési kutatóintézet kutatóinak a projektre fordított munkaidő-hányada (bérköltség a járulékokkal), valamint az egyéb saját árbevételekből a projektre fordított összeg. A saját forráson belül a bérköltségeik és járulékaik a projekt szintjén nem haladhatják meg a teljes saját forrás 50%-át.

A projekt bruttó összköltsége az az összeg, amit a konzorcium saját forrásból, a támogatásból és egyéb (állami) forrásból összesen fordít a projekt megvalósítására; ez az összeg tartalmazza a levonható és a le nem vonható áfát is.

A pályázat keretében támogatásnak nevezzük a projekt költségeihez való OM hozzájárulást, függetlenül attól, hogy azt költségvetési intézmény vagy vállalkozás kapja (ld. még az 1. mellékletben szereplő fogalom-meghatározásokat).

Személyi kiadások és járulékai:
•	a projekt megvalósításában közvetlenül részt vevő személyek (kutatók, technikusok, kisegítő személyzet) bére és munkáltatót terhelő járulékai, illetve a rezsiköltség ilyen jellegű hányada

Dologi kiadások:
•	a projekt megvalósításának közvetlen anyagjellegű költségei, így különösen a megvalósításhoz közvetlenül felhasznált, vásárolt vagy előállított anyagok, félkész- és késztermékek költségei és az igénybe vett közműszolgáltatások díjai, valamint az intézményi szabályzatok szerint a projektekre jutó általános költségek (fenntartás, működtetés, lebonyolítás), bérleti költségek,
•	a projekt megvalósításához kapcsolódó kutatási-fejlesztési megbízások, konzultációk, szakértői szolgáltatások igénybevételének költségei,
•	egyéb, a felelős vezető által a kutatás-fejlesztés témaszámára utalványozott költség és a nem kutatásnak minősülő szolgáltatások (pl. mérések, minősítések, engedélyezési eljárások, a K+F projekt eredményének szellemi jogvédelme) költsége (ne haladja meg a teljes támogatás 5%-át). 
•	megvalósíthatósági tanulmányok, üzleti tervek, piaci tanulmányok díjai (ne haladja meg a kért támogatás 2%-át),
•	a kutatási-fejlesztési munkához elengedhetetlen egyéb közvetett költségek (ne haladja meg a kért támogatás 5%-át).

További korlát, hogy az utolsó három tétel együttesen ne haladja meg a kért támogatás 10%-át.

Felhalmozási kiadások: 
•	a projekt megvalósításához elengedhetetlenül szükséges, kizárólag kutatási-fejlesztési célra szolgáló műszerek, gépek, berendezések beszerzési, vagy előállítási költségei (amennyiben a beszerzési költségek a projekt költségeinek 30 %-át meghaladják, ezt külön indokolni kell),
•	a projekt megvalósításához szükséges szellemi termékek (iparjogvédelem alá eső találmányok, szabadalmak, szerzői jogi védelem alá tartozó műszaki tervek, dokumentumok és számítógépes programok) vételára vagy hasznosítási jogának költségei. 

A költségeken belül megadott korlátoknak (pl. tárgyi eszközök beszerzésére 30%, megvalósíthatósági tanulmányokra 2%) csak az összes konzorciumi tagszervezet költségeit összegező táblázatban kell teljesülniük, a részfeladatokra és a konzorciumi tagszervezetekre kidolgozott táblázatokban külön-külön nem.

10. Előleg.
Megfelelő indoklással a kért támogatás (pályázati űrlap (7) sor) legfeljebb 50%-ig terjedő előleg igényelhető.

11. A kutatási-fejlesztési projekt tervezett emberi erőforrás-igénye (munkanap).

12. A pályázattal kapcsolatos bármely egyéb közlendő.
Nem kötelező kitölteni. Ha a pályázó véleménye szerint nem volt módja valamely fontos szempontra, információra felhívnia a bírálók figyelmét, itt megteheti. Kérjük, törekedjen a tömör fogalmazásra.

Dátum és aláírás.
A részletes adatlapnak általában két aláírója legyen: a projekt szakmai vezetője, és a konzorciumot vezető intézmény felelős vezetője. Amennyiben ez a két személy azonos, akkor elegendő egy cégszerű aláírás is. 
1.	
melléklet

A kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos fogalom-meghatározások

Kutatás és fejlesztés (K+F) alatt azt a rendszeresen végzett alkotó munkát értjük, amelynek célja az ismeretanyag bővítése, beleértve az emberről, a kultúráról és a társadalomról szerzett ismereteket, valamint ennek az ismeretanyagnak a felhasználását új alkalmazások kidolgozására.

A kutatás és fejlesztés (K+F) fogalmából kizárandó tevékenységek: A kutatást és a fejlesztést meg kell különböztetni a vele rokon tudományos és műszaki tevékenységek széles körétől, még akkor is, ha az utóbbiak az információáramlás és a gazdasági műveletek, az intézmények és a személyi állomány révén igen szoros kapcsolatban állnak a kutatással és fejlesztéssel. A K+F-nek nem számító tevékenységekre példák: oktatás és képzés, általános célú adatgyűjtés, rutinszerű tesztelés és kalibrálás, megvalósíthatósági tanulmányok, orvosi ismeretek szokásos alkalmazásán alapuló orvosi ellátás, rutinszerű szoftverfejlesztés stb. 

Alapkutatás: olyan kísérleti és elméleti munka, amelynek elsődleges célja új ismeretek szerzése a jelenségek alapvető lényegéről és a megfigyelhető tényekről, bármiféle konkrét alkalmazási vagy felhasználási célkitűzés nélkül. Eredményeit általában nem értékesítik. Elméletek, törvények megalkotására hasznosíthatók.

Alkalmazott kutatás: új ismeretek szerzése céljából gyakorlati cél érdekében folyó vizsgálat. Eredményei alapvetően egyetlen vagy korlátozott számú termék, eljárás, módszer vagy rendszer számára érvényesek.

Fejlesztés: a kutatásból és a gyakorlati tapasztalatokból nyert, már létező tudásra támaszkodó rendszeres munka, amelynek célja új anyagok, termékek, új eljárások, rendszerek, szolgáltatások bevezetése vagy már bevezetettek lényeges javítása. Az NKFP pályázatban használt “fejlesztés” fogalom azonos a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bek.-ben szereplő “kísérleti fejlesztés” fogalommal.

Demonstráció: új technológiák első ipari méretű, de kísérleti jellegű gyakorlati alkalmazása (pl. próbaüzemben, kísérleti üzemben).

Innováció: e körbe tartozik minden új vagy módosított termék vagy új technológia bevezetése, alkalmazása, beleértve azokat az újdonságokat, amelyek csak adott ágazatban vagy adott szervezetnél minősülnek újdonságnak. Az innováció körébe tartoznak továbbá mindazok a szervezeti, szervezési és piaci (pl. beszerzési, marketing) megoldások is, amelyek fejlesztik a termelékenységet, nyereségességet.

Projekt: a pályázó által javasolt, adott címmel, költséggel és időtartammal azonosítható kutatási-fejlesztési téma.

Program: a Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok öt programjának egyike, amely projektekből tevődik össze.

Saját forrás: a projekten belül felhasznált minden olyan anyagi forrás, amely nem az államháztartás valamelyik alrendszeréből (központi költségvetés, önkormányzat, elkülönített állami alapok, társadalombiztosítás) származik. Saját forrás például a vállalattól származó szerződéses árbevétel. A külföldről elnyert, közpénzből származó K+F támogatás (pl. EU keretprogram, NATO) nem minősül saját forrásnak. A pályázat keretében a külföldi magánpénz (pl. vállalattól vagy magánszemélytől származó bevétel) sem minősül saját erőnek. A saját forrást akár pénz, akár saját K+F ráfordítás (pl. munkaóra, anyag, eszközhasználat) formájában teljesíteni lehet. A saját forráson belül a bérköltségeik és járulékaik a projekt szintjén nem haladhatják meg a teljes saját forrás 50%-át.

Támogatás: a támogatott feladattal kapcsolatban felmerült költségek egy meghatározott részéhez való hozzájárulás. 
A támogatás és a saját forrás felhasználásáról szóló elszámolást a szerződő partnernek a vonatkozó hatályos pénzügyi szabályok szerint kell elvégeznie. A pályázó a szerződés megkötése esetén a projekttel kapcsolatos költségeiről és ráfordításairól köteles elkülönített kimutatást vezetni. Az egyes költségnemek elszámolása a következő módon történik:
•	személyi juttatások és járulékaik: utókalkuláció (gazdasági vezető által aláírva);
•	dologi kiadások: számlaösszesítő (gazdasági vezető által aláírva);
•	immateriális javak és tárgyi eszközök: hiteles számlamásolatok (gazdasági vezető által igazolva).

Konzorcium: meghatározott célra, ez esetben közös kutatási-fejlesztési projekt végrehajtására létrejött szövetség, amely azonos vagy különböző jogállású szervezetekből áll. A konzorcium tagjai egymás között írásba foglalt konzorciumi szerződésben rögzítik a feladatok és az erőforrások megosztását, valamint az eredmények hasznosítására vonatkozó megállapodásukat. A konzorciumi szerződésnek meg kell jelölni a konzorcium nevében eljárni jogosult (tag)szervezetet. 

2. sz. melléklet

A konzorciumi tagszervezetek bemutatására szolgáló adatlap

Konzorciumi tagintézmény (szervezet, szervezeti egység) adatai
Sorszáma a konzorciumban: ……	
A konzorciumi tag megnevezése, magyarul:
(legfeljebb 100 leütés)		
~ angolul:

Székhelye:	Irányítószám:			Helység:

Címe:				Megye:	

Számlavezető hitelintézete:	Hitelintézet neve:
Bankszámlaszám:	--	

A hitelintézet
levelezési címe:	Irányítószám:		Helység:			Postafiók:

Út/tér:							Szám:	
A kapcsolattartó személy adatai, elérhetőségei:	
Vezetéknév:
	Keresztnév:
	
Beosztás, magyarul:
	Beosztás, angolul:
	
Legmagasabb tudományos fokozat, magyarul:
	Legmagasabb tudományos fokozat, angolul:
	
Telefonszám 1.:
	Telefonszám 2.:
	
Telefax szám:
	E-mail cím:
	
A kapcsolattartó személy munkahelye:

A munkahely postai levelezési címe:	Irányítószám:		Helység:			Postafiók:

Út/tér:							Szám:	
Működési forma:		
Minősítési kód:
(lsd. P2 melléklet)		
Szervezeti forma:	
	
Cégjegyzék szám:		

A konzorciumi tagintézmény feladata a tervezett projektben, magyarul:

(legfeljebb 1500 leütés)	

	
~ angolul:	

A konzorciumi tagintézmény alkalmasságának indoklása a tervezett projektben, magyarul:

	

~ angolul:	

	
A konzorciumi tagnak a témához kapcsolódó egyéb pályázatai, együttműködései.
	
Benyújtott hazai pályázat az utolsó 5 évben:	

	
Elnyert hazai pályázat, megbízás az utolsó 5 évben:	

	
Elnyert nemzetközi pályázat, kooperáció az utolsó 5 évben:	

	

Van-e általában, és van-e a projekt témájához kapcsolódóan beadott  EU  pályázatuk, és mi annak jelenlegi státusza?	A projekt témájához kapcsolódóan:

	
	Általában:

	

Minősítési kódok táblázata:

1	Belföldi természetes személy (magánszemély, évi max. 250 Ft nettó árbevétellel rendelkező mezőgazdasági őstermelő)
2	Mikrovállalkozás: 10-nél kevesebb foglalkoztatott, évi max. 700 M Ft nettó árbevétel vagy 500 M Ft mérlegfőösszeg
3	Kisvállalkozás: 50-nél kevesebb foglalkoztatott, évi max. 700 M Ft nettó árbevétel vagy 500 M Ft mérlegfőösszeg
4	Középvállalkozás: 250-nél foglalkoztatott, évi max. 4000 M Ft nettó árbevétel vagy 2700 M Ft mérlegfőösszeg
5	Nagyvállalat: 250-nél több foglalkoztatott
6	Nonprofit szervezet államháztartáson belül (pl. önkormányzat)
7	Nonprofit szervezet államháztartáson kívül (pl. alapítvány, közhasznú társaság)
Egyéni vállalkozás esetén a mutatószámokat a személyi jövedelemadóról szóló törvényben előírt nyilatkozat alapján kell meghatározni, és ennek megfelelően kell beírni a minősítési kódot.	

Működési kódok táblázata:

1	Jogi személyiségű vállalkozás
11	Jogi személyiségű gazdasági társaság
111	Egyesülés
112	Közös vállalat
113	Korlátolt felelősségű társaság
114	Részvénytársaság
12	Szövetkezet
123	Fogyasztási és hangyaszövetkezet
124	Mezőgazdasági szövetkezet
13	Egyéb jogi személyiségű vállalkozás
132	Oktatói munkaközösség
133	Vízi társulat
134	Vízközmű társulat
2	Jogi személyiség nélküli vállalkozás
21	Jogi személyiség nélküli gazdasági társaság
211	Közkereseti társaság
212	Betéti társaság
22	Jogi személyiség nélküli egyéb vállalkozás
221	Polgári jogi társaság
222	Művészeti alkotóközösség
223	Külföldiek kereskedelmi képviselete, információs és szerviz irodája
224	Építőközösség
231	Egyéni (vállalkozói igazolvánnyal rendelkező) vállalkozás
239	Egyéb (adószámmal rendelkező) vállalkozás
	3	Költségvetési szervezet és intézménye
31	Központi költségvetési szervezet és intézménye
311	Központi költségvetési szervezet
312	Központi költségvetési szervezet intézménye
3121	Felsőfokú oktatási intézmény
3122	Akadémiai intézet
313	Elkülönített állami pénzalap kezelője
32	Helyi önkormányzati költségvetési szervezet és intézménye
321	Helyi önkormányzati költségvetési szervezet
322	Helyi önkormányzati költségvetési szervezet intézménye 
5	Jogi személyiségű non-profit szervezet
52	Egyesület
54	Köztestület
541	Kamara
549	Egyéb köztestület
55	Egyház, egyházi intézmény
552	Egyházi intézmény
56	Alapítvány
561	Közalapítvány
562	Közalapítvány intézménye
569	Egyéb alapítvány
57	Közhasznú társaság
571	Közhasznú társaság
59	Non-profit szervezet
591	Non-profit kutatóhely
9	Egyéb
931	Egyéb, a fentiekbe nem tartozó adóalany

3. sz. melléklet

Szakértők bemutatására szolgáló adatlap

A projektben szakmai vezetőként résztvevők megelőző szakmai/tudományos tevékenységének bemutatására szolgáló adatlap.

Vezetéknév:  …………………………. Keresztnév:  ……………………………..
Születési dátum:  …………….
Legmagasabb tudományos fokozat, és elnyerésének éve:  ……………  ……….
Beosztás:  ………………….……………
Intézmény/vállalat:  …………………………………………………………...…
……..……………………………………………………………………………….
Kar/szervezeti egység:  ..…………………………………………………………
.……………………………………………………………………………………...
Az intézmény/vállalat címe: ……………………………………………
……………………………………………………………………………………….
Telefon 1.:  ………………  Telefon 2.:  ………………  Fax:  ………………
E-mail cím:  ……………………………………..

Munkásságra vonatkozó adatok

•	Tudományos munkásságának összefoglaló adatai:
referált cikkek száma összesen:			…..
		ebből 	külföldi folyóiratban (konferencia absztrakt nélkül):	…..
			hazai idegen nyelvű folyóiratban:			…..
			hazai magyar nyelvű folyóiratban:			…..
		hivatkozások száma (önhivatkozás nélkül):	…..
		kumulatív impakt faktor:			…..
	(azokban a tudományágakban kérjük megadni, ahol a teljesítmény mérésének 
	általánosan elterjedt módja az impakt faktor)
nemzetközi konferencia előadások száma:	…..
monográfiák száma: 				…..
monográfia fejezetek száma:			…..

•	Sorolja fel az utóbbi 5 évben megjelent 5 legfontosabb publikációját (bibliográfiai adatokkal).
(Aláhúzással emelje ki a tervezett projekt témájához közvetlenül kapcsolódókat!)

•	Soroljon fel további 5 jelentős publikációt egész munkásságából (bibliográfiai adatokkal):
(Aláhúzással emelje ki a tervezett projekt témájához közvetlenül kapcsolódókat!)

Szakmaspecifikus alkotások

(Szabadalmak, találmányok, stb. Aláhúzással emelje ki a tervezett projekt témájához közvetlenül kapcsolódókat!)
•	Az utóbbi 5 évben született legjelentősebb alkotásai:

•	Munkásságának 5 legfontosabb alkotása:

•	Sorolja fel a tervezett projekt témájához közvetlenül kapcsolódó legfontosabb publikációit, illetve szakmaspecifikus alkotásait (összesen legfeljebb tizet):

•	Sorolja fel az utolsó 5 évben témavezetőként, vagy közreműködőként elnyert, lezárult, vagy folyamatban lévő K+F pályázatait (forrás, összeg, pályázat azonosító száma, pályázat futamideje, pályázat címe, témavezető/közreműködő). 

•	Vázolja a fent felsorolt pályázatok támogatásával elért főbb eredményeket:

Várhatóan átlagosan heti hány órát tud a tervezett program célkitűzéseinek megvalósítására fordítani?

4. sz. melléklet

Részfeladatok bemutatására szolgáló adatlap

A kutatási-fejlesztési projekt részfeladatainak bontása és a feladatok teljesítésének ellenőrizhető kritériumai.

Részfeladatok és teljesítésük kritériumai.
Példa 3 konzorciumi tag és 5 részfeladatra

Sor-szám	A részfeladat megnevezése	Közreműködő szervezetek felsorolása	A részfeladat szakmai vezetője	Kezdés
időpontja
(év.hónap.nap.)	Befejezés
időpontja
(év.hónap.nap.)	A részfeladat teljesítésének formája	
1.		1.
2.
3.					
2.							
3.							
4.							
5.